\renewcommand{\thercsdate}{$ $Date: 2004/02/05 20:18:37 $ $}

\slidesection{Kurssista}

\begin{slide}

\slideheading{Yleistä kurssista}

\bi
\item Työkalukurssi
\item Olennainen pohjakurssi useille muille kielitieteen kursseille
\item Suorituksesta saa yhden opintoviikon
\item Suoritustapa on luennoilla käyminen ja harjoitustehtävien
tekeminen.  Erillistä tenttiä ei järjestetä.
\item Jos osaa valmiiksi käyttää Unixia, kurssi kannattaa suorittaa
tekemällä pelkästään harjoitustehtävät
\ei

\end{slide}

\begin{slide}

\slideheading{Merkinnöistä}

\bi
\item Merkillä \extrastuff\ on merkitty materiaali, joka ei missään
nimessä kuulu oppimäärään vaan on mukana asioiden (epä)selventämiseksi.
\item Uudet termit merkitään \newterm{näin}
\item Uudet komennot esitellään tällaisessa muodossa: \\
\commandscheme{komento}{[ -valitsin ] \textit{argumentti}}{Muistisana}
Hakasulkeissa olevat asiat ovat \newterm{valinnaisia} eli ne voivat
puuttua komennosta.  Kursiivilla kirjoitettujen sanojen tilalle pannaan
jotain muuta, esimerkiksi tiedoston nimi.
\item Tiedostojen nimet, esimerkkikomennot, yms. kaikki, mikä saatetaan
kirjoittaa komennon osana, näytetään \cmdln{tällaisella kirjasimella}.
\ei

\end{slide}

\begin{slide}

\slideheading{Miksi järjestää \unix{}"-kurssi?}

\bi
\item Yleisen kielitieteen laitoksen ympäristö on Linux"-pohjainen.
Linux on yksi \unix{}in kaltainen käyttöjärjestelmä / "-ympäristö.
\item Vaikkei Linuxin peruskäyttö edellytäkään tuntemusta perinteisestä
Unix"-ympäristöstä, tehokäyttöä ja useita kursseja varten tuntemus on
välttämätöntä.
\item Monet kielitieteelliset menetelmät voidaan tehdä suoraan Unixin
perustyökaluilla
\item Kun Unixin perusympäristöä on oppinut kerran käyttämään, taitoa
pystyy hyödyntämään muissakin järjestelmissä (ainakin nähtävissä olevan
tulevaisuuden ajan)
\ei

\end{slide}

\slidesection{\unix{}}

\begin{slide}

\slideheading{Mikä on \unix{}?}

\bi
\item Toisaalta \unix"-\newterm{käyttöjärjestelmä}perhe, toisaalta
Unix"-\newterm{käyttöympäristö}, joka on kehittynyt pikku hiljaa
perusasioiden pysyessä samana aina 70"-luvulta asti.
\item \newterm{Moniajojärjestelmä}, mikä tarkoittaa, että käynnissä on
useita toisistaan riippumattomia ohjelmia yhtaikaa
\item \newterm{Monikäyttäjäjärjestelmä}, mikä tarkoittaa, että samaa
konetta voi käyttää yhtaikaa useita toisistaan riippumattomia käyttäjiä
\item \newterm{Suojattu järjestelmä}, mikä tarkoittaa, että järjestelmä
on rakennettu niin, etteivät käyttäjät pysty häiritsemään sen toimintaa
eivätkä toisiaan.
\ei

\vfil

\notebox{Tämä kurssi opettaa pikemminkin Unix"-käyttöympäristöä, ei
niinkään \unix{}"-käyttöjärjestelmää.}

\end{slide}

\begin{slide}

\slideheading{Miksi Unix"-käyttöympäristö on kiva?}

\bi
\item Tietokone on käyttäjän työkalu, eikä musta laatikko, joka tekee
``jotain''.  Unix antaa käyttäjälle avaimet ymmärtää, mitä koneessa
tapahtuu, sekä käskeä sitä tekemään tarkalleen halutut asiat.
\item Unix perustuu \newterm{työkaluajatteluun}, jossa jokainen ohjelma
tekee oman hommansa eikä mitään muuta.  Monimutkaisemmat operaatiot
rakennetaan käyttäen yksittäisiä ohjelmia palasina.
\item Lähes kaikkeen maan ja taivaan väliltä on olemassa jokin (yleensä
vapaasti ja ilmaiseksi saatavilla oleva) ohjelma.
\item Unix on voimakas ympäristö, jolla pystyy saamaan aikaan monia
asioita, joihin muissa ympäristöissä ei yksinkertaisesti ole keinoja.
\ei

\end{slide}

\begin{slide}

\slideheading{Miksi Unix"-käyttöympäristö on ärsyttävä?}

\bi
\item \unix{}in historia on pitkä ja joskus omituinen.  Vaikka Linuxissa
tämä ei usein näykään, aina on joitain asioita, jotka ovat niin kuin
ovat ``historiallisista syistä''.
\item Aloittelijalle on usein suuri kynnys alkaa tehdä asioita eri
tavalla kuin mihin on tottunut esim.~Windows"-ympäristössä.
\item Erilaisten komentojen määrä on pyörryttävä (esim.~marsissa 1900
kpl) ja niiden nimet ovat usein lyhyitä ja kryptisiä --- siis vaikeita
muistaa.
\item \unix{}eissa on pieniä eroja, ja lähes joka tehtävään on olemassa
monta ohjelmaa, joista pitäisi osata valita.  Ja toisaalta yhden \unix{}in
pystyy virittämään melkein millaiseksi vain.
\ei

\end{slide}

\slidesection{Linux}

\begin{slide}

\slideheading{Mikä on Linux?}

\bi
\item Linux on \unix{}"-käyttöjärjestelmän ytimen ilmainen toteutus.
\item Unixin kaltainen käyttöympäristö (perusohjelmat kuten
\cmdln{grep} yms.) on toteutettu GNU"-projektin ohjelmilla.
\item Linux"-ympäristö (Linux"-ydin, GNU"-ohjelmat, muut ilmaiset
ohjelmat) on vapaaehtoisten hajautetusti ylläpitämä kokonaisuus.
\item Kaikkien ohjelmien lähdekoodi on vapaasti saatavilla.  Tämä
tarkoittaa, että ohjelmiin voi tehdä haluamiaan muutoksia ja parannuksia
(jos osaa ohjelmoida).
\ei

\end{slide}

\begin{slide}

\slideheading{Linuxin hyviä ja huonoja puolia}

\bi
\item[$+$] Valtavat määrät niin ``Windowsmaisia'' kuin ``Unixmaisia''
ohjelmia tarjolla
\item[$+$] Yhteisöjen tarjoama vahva käyttötuki ja paljon
dokumentaatiota
\item[$+$] Viriteltävissä todella monenlaiseksi
\item[$+$] Hyvä tuki erilaisille laitteille, niin vanhoille kuin
uudemmillekin
\item[$-$] Edellyttää edelleenkin silloin tällöin asioista selvän
ottamista
\item[$-$] Kehittyy sellaista vauhtia, että mukana on joskus vaikea
pysyä
\item[$-$] Kotikäyttöön se pitää yleensä asentaa itse (vs. Windows)
\ei

\end{slide}

